![Vidējā bruto darba samaksa valstī ir 1384 eiro. Kurās nozarēs tad maksā visvairāk?](https://i.jauns.lv/t/2022/12/01/2753077/660x471.webp?v=1669894924)
Vidējā bruto darba samaksa valstī ir 1384 eiro. Kurās nozarēs tad maksā visvairāk?
2022. gada 3. ceturksnī mēneša vidējā bruto darba samaksa valstī par pilnas slodzes darbu bija 1 384 eiro, liecina Centrālās statistikas pārvaldes (CSP) dati.
Salīdzinot ar 2021. gada 3. ceturksni, mēneša vidējā alga palielinājās par 82 eiro jeb 6,3 %. Samaksa par vienu nostrādāto stundu pirms nodokļu nomaksas bija 9,08 eiro, un gada laikā tā pieauga par 5,6 %.
2022. gada 3. ceturksnī salīdzinājumā ar 2. ceturksni mēneša vidējā bruto darba samaksa pieauga par 1,6 %, bet stundas samaksa samazinājās par 1,3 %.
Mēneša vidējā darba samaksa pēc nodokļu nomaksas – 1 013 eiro
Vidējā neto darba samaksa (aprēķināta, izmantojot darba vietā piemērojamos darba nodokļus) bija 1 013 eiro jeb 73,2 % no bruto algas. Gada laikā tā pieauga lēnāk nekā samaksa pirms nodokļu nomaksas – par 6,0 %. Savukārt, ņemot vērā patēriņa cenu kāpumu, neto darba samaksa samazinājās par 12,9 %, kas liecina par algoto darbinieku pirktspējas straujo krišanos, turklāt jau trešo ceturksni pēc kārtas.
Mēneša darba samaksas mediāna 1 106 eiro
Bruto darba samaksas mediāna par pilnas slodzes darbu 2022. gada 3. ceturksnī bija 1 106 eiro, bet pēc nodokļu nomaksas (neto) – 830 eiro. Salīdzinot ar 2021. gada 3. ceturksni, bruto mediāna pieauga par 8,4 %, bet neto – par 9,0 %.
Mediāna tiek aprēķināta, izmantojot pieejamo informāciju no statistiskajiem apsekojumiem un Valsts ieņēmuma dienesta datiem.
Mediāna ir vidējais rādītājs, kas atrodas augošā vai dilstošā secībā sakārtotu darba ņēmēju algu rindas vidū, t.i., pusei darba ņēmēju algas ir lielākas par mediānu un otrai pusei – mazākas. Tā kā mediānu, salīdzinot ar vidējo aritmētisko darba samaksu, neietekmē ekstremālās darba samaksas vērtības, tā labāk raksturo tipisko atalgojumu.
Sabiedriskajā sektorā gada pieaugums straujāks
2022. gada 3. ceturksnī mēneša vidējā bruto darba samaksa privātajā sektorā bija 1 393 eiro, un gada laikā tā pieauga par 6,1 %. Sabiedriskajā sektorā vidējā darba samaksa bija 1 372 eiro, un tās gada pieauguma temps bija straujāks nekā privātajā sektorā – 6,6 %. Vispārējās valdības sektorā, kurā ietilpst valsts un pašvaldību iestādes, kā arī valsts un pašvaldību kontrolētas un finansētas kapitālsabiedrības, vidējā darba samaksa pieauga līdz 1 336 eiro jeb par 6,1 %.
Salīdzinot ar 2022. gada 2. ceturksni, vidējā darba samaksa sabiedriskajā sektorā samazinājās par 0,6 %, no tā vispārējās valdības sektorā par 0,7 %, bet privātajā sektorā pieauga par 2,6 %.
Labāk atalgoto nozaru tops nemainīgs
2022. gada 3. ceturksnī vidējā darba samaksa mēnesī pirms nodokļu nomaksas par pilnas slodzes darbu lielāka par vidējo valstī bija finanšu un apdrošināšanas darbību nozarē (2 406 eiro), informācijas un komunikācijas pakalpojumu (2 301 eiro), profesionālo, zinātnisko un tehnisko pakalpojumu (1 784 eiro), enerģētikas (1 669 eiro), ieguves rūpniecības un karjeru izstrādes nozarēs (1 645 eiro), valsts pārvaldē (1 606 eiro), kā arī veselības un sociālās aprūpes nozarē (1 564 eiro).
![](https://i.jauns.lv/t/2022/12/01/2753075/1000x500_precise.webp?v=1669894992)
Vismazākā vidējā darba samaksa pirms nodokļu nomaksas bija izmitināšanas un ēdināšanas pakalpojumu nozarē (916 eiro).
Vidējās darba samaksas pārmaiņas ietekmē ne tikai darbinieku algu pieaugums vai samazinājums, bet arī darba tirgus strukturālās pārmaiņas – gada laikā darbību uzsākušie un pārtraukušie uzņēmumi, darbinieku skaita un slodžu izmaiņas, ko ietekmēja arī Covid-19 pandēmijas dēļ valdības ieviestie ierobežojumi un atbalsta pasākumi.
Minēto faktoru ietekme kopumā parādās darba samaksas fonda un pilnas slodzes darbinieku skaita, kuri tiek izmantoti vidējās darba samaksas aprēķiniem, pārmaiņās.
Darba samaksas fonds 2022. gada 3. ceturksnī salīdzinājumā ar pagājušā gada 3. ceturksni valstī kopumā pieauga par 9,5 % jeb 270,4 milj. eiro, bet algoto darbinieku skaits, pārrēķināts pilnā slodzē, – par 22,4 tūkst. jeb 3,1 %.
Visstraujāk vidējā darba samaksa pieauga ieguves rūpniecības un karjeru izstrādes nozarē (13,5 %), ūdens apgādes, notekūdeņu, atkritumu apsaimniekošanas un sanācijas nozarē (11,7 %), kā arī transporta un uzglabāšanas (10,6 %), lauksaimniecības, mežsaimniecības un zivsaimniecības (9,5 %) un enerģētikas nozarēs (9,3 %).
Pierīgā un Vidzemē darba samaksa pieaug straujāk
2022. gada 3. ceturksnī salīdzinājumā ar 2021. gada 3. ceturksni vidējā darba samaksa pirms nodokļu nomaksas visstraujāk ir augusi Pierīgā (7,8 %) un Vidzemē (7,4 %). Vislielākā vidējā bruto darba samaksa par pilnas slodzes darbu bija Rīgā – 1 542 eiro, savukārt viszemākā – Latgalē (975 eiro), kas ir par 37 % mazāk nekā galvaspilsētā.
Darba samaksa nostrādātā stundā – 9,08 eiro
Bruto darba samaksa par vienu nostrādāto stundu 2022. gada 3. ceturksnī bija 9,08 eiro, un gada laikā tā pieauga par 5,6 % (2021. gada 3. ceturksnī – 8,59 eiro).
Vienas stundas darbaspēka izmaksas, kas ietver gan darba samaksu, gan citus ar darbaspēku saistītos darba devēja izdevumus, gada laikā pieauga no 10,84 līdz 11,41 eiro jeb par 5,3 %, ko ietekmēja kopējo darbaspēka izmaksu un nostrādāto stundu kāpums – attiecīgi par 9,0 % un 3,5 % gada laikā.
No Baltijas valstīm straujākais pieaugums Lietuvā
Šā gada 3. ceturksnī vidējā bruto darba samaksa Lietuvā bija 1 799 eiro par pilnas slodzes darbu, Igaunijā – 1 679 eiro, bet Latvijā – 1 384 eiro.
Salīdzinājumā ar 2021. gada 3. ceturksni vidējās darba samaksas gada pieauguma temps Latvijā bija viszemākais – 6,3 %, Igaunijā – 8,1 %, bet Lietuvā vidējais atalgojums gada laikā auga visstraujāk – 12,6 %.