![Lielie uzņēmumi eiro ieviešanas izdevumus sola neiekļaut cenās](https://i.jauns.lv/t/2013/03/07/811756/660x471.jpg?v=1489521999)
Lielie uzņēmumi eiro ieviešanas izdevumus sola neiekļaut cenās
Lielie uzņēmumi šā gada budžeta plānos paredzējuši investīcijas eiro ieviešanai un sola, ka šīs izmaksas neiekļaus produktu un pakalpojumu cenās.
"SEB banka" eiro ieviešanas izmaksas lēš apmēram piecu miljonu latu apmērā. Lielākās izmaksu pozīcijas ir sistēmas un tas, kas attiecas uz skaidro naudu, biznesa portāla "Nozare.lv" diskusijā par eiro ieviešanu informēja "SEB bankas" eiro projekta vadītāja Inga Krole-Šeninga. "SEB banka" gatavošanos pārejai uz eiro sāka pērn septembrī. Speciālisti iepazinās arī ar Igaunijas kolēģu pieredzi, taču Latvijā sistēmas atšķiras no igauņiem, līdz ar to diezgan daudz jādomā par sistēmu risinājumiem.
"Izmaksas nevaram atļauties iecenot pakalpojumā, jo tad būsim neatbilstoši tirgus situācijai," sacīja "SEB bankas" pārstāve. Piemēram, ja par pārskaitījumu no vienas bankas uz otru ir jāmaksā 20 santīmi, tad šī pakalpojuma cena tiks pārrēķināta atbilstoši matemātikas principiem un saskaņā ar kursu būs 28,46 centi.
Līdz ar Latvijas pievienošanos eirozonai banka zaudēs arī ienākumus no valūtas konvertācijas. Igaunijā banka zaudēja ap 5% no ienākumiem. Lai kompensētu šos ieņēmumus, tiks domāts par jauniem pakalpojumiem klientiem, citām sadarbības stratēģijām, stāstīja bankas pārstāve.
Mazumtirdzniecības tīkls SIA "Maxima Latvija" latu nomaiņai ar eiro sāka gatavoties pērn septembrī. Tika analizēta igauņu kolēģu pieredze, jo abās valstīs "Maxima" izmanto vienu un to pašu uzskaites sistēmu, arī kases sistēma ir vienāda. Ir gan arī atšķirības, jo Igaunijā ir divreiz mazāk "Maximas" veikalu nekā Latvijā un arī biznesa sfēras nedaudz atšķiras, atzina uzņēmuma finanšu direktors Konstantins Žuks.
"Maxima" patlaban pārejas uz eiro izmaksas lēš ap 100 000 latu, bet summa vēl tiek precizēta, jo atsevišķu iekārtu iepirkums vēl nav sākts, un cenas mēdz mainīties. Viena no dārgākajām pozīcijām varētu būt banknošu pārbaudes iekārtas, jo viltotu eiro banknošu kvalitāte mēdz būt diezgan laba, atzina tirdzniecības tīkla pārstāvis.
"Maximas" finanšu direktors atzina, ka tēriņi pārejai uz eiro būs kārtējie izdevumi. "Strādājam brīvā tirgū, un šāda mēroga pasākuma dēļ nevaram atļauties mainīt cenas. Pāreja uz eiro ir papildu izdevumi, bet sasaistes ar cenām noteikti nebūs," teica uzņēmuma pārstāvis.
Degvielas tirgotājs SIA "Neste Latvija" gatavošanos pārejai uz eiro sāka pagājušā gada nogalē, iepazīstoties ar Igaunijas kolēģu pieredzi. Pārejas laikā lielākais darbs būs kases sistēmu pārprogrammēšana un pielāgošana, lai var norādīt cenas arī eiro, sacīja "Neste Latvija" mazumtirdzniecības vadītājs, valdes loceklis Armands Beiziķis.
Kopējās eiro ieviešanas izmaksas pagaidām vēl grūti pateikt, tās varētu būt ap 30 000 latu, ja nevajadzēs pirkt nekādas iekārtas un izmaksas būs tikai programmēšanas darbiem. Ja būs jāmaina kādas iekārtas, tad pāreja maksās daudz dārgāk, vērtēja "Neste Latvija" mazumtirdzniecības vadītājs.
"Neste Latvija" degvielas uzpildes stacijās darbs rit bez pārtraukumiem, tāpēc būs svarīga nakts no 31.decembra uz 1.janvāri. Pārejas naktī ap pusnakti varētu būt 15 vai 20 minūtes, kad aparāti nestrādās un notiks pārslēgšanās. Tāpat notika pērnvasar, kad tika mainīta pievienotās vērtības nodokļa likme - 15 minūtes pirms pusnakts aparāti noslēdzās, desmit minūtes pēc pusnakts sāka strādāt. "Sistēma visu izdarīja pati, arī tagad process notiks automātiski," prognozēja Beiziķis. Pēc viņa teiktā, izdevumi eiro ieviešanai neatstās ietekmi uz degvielas cenām.
Viņš atzīmēja, ka vēl tiek gaidītas galīgās prasības par kases aprātiem, jo uzņēmums vēlas līdz ar eiro projektu sagatavoties arī 2015.gadam, kad būs jaunas prasības kases aparātiem.
Savukārt apģērbu mazumtirgotāja SIA "Viastor" valdes loceklis Andrejs Paupers sacīja, ka veikalos Igaunijā pāreja noritēja bez satraukumiem - uzņēmuma Baltijas štābs ir Rīgā, un pāreja uz eiro Igaunijā tika veikta no Latvijas, te tika formētas cenas. Darbinieki tika ar visu galā savā darba laikā, papildu komandējumi nebija nepieciešami. Arī informācijas sistēmu programmēšana "neprasīja neko daudz," teica uzņēmuma valdes loceklis.
Viņš stāstīja, ka Igaunijā, kad sākās paralēlā cenu atspoguļošana, uzņēmums kronu cenu "upurēja" par labu apaļai eiro cenai. "Kad Igaunijā gatavojām dubultcenas, "lēcām" uz eiro. Cenas kronās vairs nebija apaļas, kā pierasts, piemēram, 999,99 kronas, bet bija apaļš skaitlis eiro. Cenas kronās mainījās, taču nav tā, ka apaļojām tikai uz augšu. Zinām, cik kura prece maksā un kāda cena cilvēkiem ir "apetīga". Kaut kas gāja uz leju, lai mēs tiktu pie cilvēkam psiholoģiski vajadzīgiem skaitļiem. Mūsu pieredze liecina, ka tas jādara uzreiz - eiro cena jāveido "apetīga", kā patērētajam vajag, bet latos tā būs kādu laiku "kroplīga"," pieredzē dalījās "Viastor" valdes loceklis.
Kā ziņots, eiro ieviešanas kārtības likums paredz, ka paralēla cenu atspoguļošana abās valūtās noritēs trīs mēnešus pirms un sešus mēnešus pēc pārejas no latiem uz eiro. Lai uzņēmēji veiktu pareizu cenu pārrēķinu un neizmantotu eiro ieviešanu nepamatotam cenu kāpumam, iecerēts īstenot kampaņu "Godīgs eiro ieviesējs".
LETA, Foto: Lauris Nagliņš/LETA