![](https://i.jauns.lv/t/2024/05/23/3070029/660x471.webp?v=1716459716)
Silene bez Baltkrievijas robežas
![](https://i.jauns.lv/t/2024/05/23/3070029/235x168.webp?v=1716459716)
![](https://i.jauns.lv/t/2024/05/23/3070019/235x168.webp?v=1716459715)
![](https://i.jauns.lv/t/2024/05/23/3070020/235x168.webp?v=1716459715)
![](https://i.jauns.lv/t/2024/05/23/3070021/235x168.webp?v=1716459715)
![](https://i.jauns.lv/t/2024/05/23/3070022/235x168.webp?v=1716459715)
FOTO: kā dzīvo Silenē bez robežas ar Baltkrieviju?
![](https://i.jauns.lv/t/pt/Vi8ywjDvDjDRQhuEmAszTf2QBTFkBvYJHIVxiRU9/50x50.webp)
Latvijas Tirgotāju asociācijas prezidents Henriks Danuševics regulāri portālā “Facebook” dalās ar savām pieredzēm un ekskursijām pie kādiem attāliem tirgotājiem – šoreiz par Silenes pusi, kur kopš pagājušā gada ir slēgta Baltkrievijas robeža.
“Skaistā vietā, bet šobrīd politģeogrāfiski neveiksmīgā vietā – uz robežas ar Krieviju un Baltkrieviju, atrodas uzņēmuma “Antaris” SPA komplekss un restorāns. Īpašnieks Antonijs jau ilgāku laiku darbojas Itālijā, bet dzimtajā pusē izveidoja restorānu itāļu stilā , kuru pašlaik vada Evita Miglāne. Gan restorāns, gan citi Silenes uzņēmumi cieš no valdības augstprātības vai bezsirdības, jo slēdzot potenciālo klientu kustību caur ciemu (slēgti robežpunkti), neparedzēja kompensācijas vietējiem uzņēmējiem. Tā piemēram, Polija izveidoja speciālu rezerves fondu, lai palīdzētu uzņēmējiem slēgto robežpārejas punktu tuvumā.
Lai apmeklētu restorānu, kura augsto kvalitāti apstiprinājuši mūsu eksperts Māris Mālmeitars (“Pannu” īpašnieks), iesaku iepriekš pieteikt vizīti (tel. 29161102). Restorāns un tā apkārtne ir vērta braucienam uz šo Latvijas slēgto stūri.” savā “Facebook” profilā norāda Henriks Danusēvičs, Latvijas sabiedriskais darbinieks, Atmodas laika aktīvists, vēlāk — ilggadējs Latvijas Tirgotāju asociācijas prezidents
Valdība lemj neatjaunot Silenes robežpunkta darbību
2024. gada 6. februārī, Ministru kabinets lēma no 11. februāra neatjaunot robežšķērsošanas vietas "Silene" darbību. Lēmums pieņemts, balsoties uz nepieciešamību novērst nelikumīgu robežas šķērsošanu un tās mēģinājumus uz Latvijas – Baltkrievijas valsts robežas, kā arī uz nepieciešamību novērst iespējamo apdraudējumu Latvijas iekšējai drošībai. Krievijas uzsāktais un Baltkrievijas atklāti atbalstītais karš pret Ukrainu ir vērtējams kā papildus riska apstāklis un iespējama motivācija Baltkrievijai turpināt centienus destabilizēt situāciju uz valsts robežas ar Latviju.
Ņemot vērā 2023. gadā piedzīvoto straujo nelikumīgas robežas šķērsošanas mēģinājumu skaita palielināšanos, Ministru kabinets izsludināja pastiprinātu robežapsardzības sistēmas darbības režīmu uz sešiem mēnešiem no 2023. gada 11. augusta līdz 2024. gada 10. februārim Ludzas, Krāslavas, Augšdaugavas novadu administratīvajās teritorijās un Daugavpilī. Rīkojuma kontekstā tika pieņemts lēmums arī par Silenes robežšķērsošanas vietas darbības apturēšanu līdz minētajam termiņam.
Pieņemot lēmumu par Silenes robežpunkta darbības apturēšanu, tika ņemta vērā arī Somijas pieredze jautājumā par attiecīgo robežšķērsošanas vietu slēgšanu uz Somijas – Krievijas valsts robežas saistībā ar lielu migrantu pieaugumu tajās.
Savukārt pastiprinātais robežapsardzības sistēmas darbības režīms pašreiz netiks turpināts, ņemot vērā Latvijas sekmīgi īstenotos pasākumus nelikumīgas robežas šķērsošanas mēģinājumu skaita samazināšanā uz Latvijas–Baltkrievijas robežas. Pēdējā mēneša laikā nelikumīgas robežas šķērsošanas mēģinājumu skaits ir minimāls.
Vienlaikus jāatzīmē, ka nepieciešamības gadījumā pastiprinātais robežapsardzības sistēmas darbības režīms var tikt atjaunots nekavējoties.