![Latvijas ostās pirmajā pusgadā pārkrauts par 15,3% vairāk kravu](https://i.jauns.lv/t/2022/07/20/2650356/660x471.webp?v=1658301417)
Latvijas ostās pirmajā pusgadā pārkrauts par 15,3% vairāk kravu
Latvijas ostās šogad pirmajā pusgadā pārkrauts 23,593 miljons tonnu kravu, kas ir par 15,3% vairāk nekā 2021. gada attiecīgajā periodā, liecina Satiksmes ministrijas apkopotā informācija.
Visvairāk pārkrautas beramkravas - 12,299 miljoni tonnu, kas ir pieaugums par 32%, salīdzinot ar 2021. gada pirmajiem sešiem mēnešiem.
Tostarp labība un labības produkti pārkrauti 2,798 miljonu tonnu apmērā, kas ir par 0,1% mazāk nekā 2021. gada attiecīgajā periodā, koksnes šķelda pārkrauta 1,071 miljonu tonnu apmērā, kas ir samazinājums par 0,4%, ķīmiskās beramkravas - 512 700 tonnu apmērā, kas ir par 46,1% mazāk, bet pārkrauto ogļu daudzums bija 4,44 miljoni tonnu, kamēr 2021.gada pirmajā pusgadā tika pārkrautas vien 215 400 tonnas ogļu.
Ģenerālkravas Latvijas ostās šogad pirmajos sešos mēnešos pārkrautas 7,075 miljonu tonnu apmērā, kas ir par 12,6% vairāk nekā 2021. gada attiecīgajā periodā. Tostarp kravas konteineros pārkrautas 2,477 miljonu tonnu apmērā, kas ir par 16,6% vairāk nekā gadu iepriekš, kokmateriāli - 2,379 miljona tonnu apmērā, kas ir par 6,8% vairāk, bet "roll on/roll off" jeb ro-ro kravas - 1,995 miljonu tonnu apmērā, kas ir par 17,5% vairāk.
Savukārt lejamkravas Latvijas ostās šogad pirmajā pusgadā pārkrautas 4,219 miljonu tonnu apmērā, kas ir par 13,3% mazāk nekā gadu iepriekš. Lielāko daļu pārkrauto lejamkravu veidoja naftas produkti - 3,806 miljoni tonnu, kas ir samazinājums par 16% salīdzinājumā ar 2021. gada pirmajiem sešiem mēnešiem.
Līderpozīcijā pārkrauto kravu apmēra ziņā šogad sešos mēnešos joprojām bija Rīgas osta, kurā pārkrāva 11,32 miljonus tonnu, kas ir par 11,5% vairāk nekā 2021. gada attiecīgajā periodā.
Seko Ventspils osta, kurā kravu apgrozījums pirmajā pusgadā veidoja 7,32 miljonu tonnu, kas ir par 25,4% vairāk, bet trešajā vietā bija Liepājas osta ar 3,88 miljoniem tonnu, kas ir par 15,2% vairāk nekā 2021. gada pirmajos sešos mēnešos.
No mazajām Latvijas ostām lielākais kravu apgrozījums šogad pirmajos sešos mēnešos bija Skultes ostā - 562 900 tonnu, kas ir par 3% mazāk nekā gadu iepriekš, seko Mērsraga osta ar 278 500 tonnu, kas ir tikpat, cik pērn attiecīgajā periodā, un Salacgrīvas osta ar 191 100 tonnu, kas ir par 14,2% mazāk.
Kopumā mazajās Latvijas ostās pirmajā pusgadā pārkrāva 1,073 miljonu tonnu kravu, kas ir par 4,1% mazāk nekā 2021. gada attiecīgajā periodā.
Satiksmes ministrijā aģentūrai LETA informēja, ka jūnijā Latvijas ostās kopumā pārkrautas 3,4 miljoni tonnu kravu un salīdzinājumā ar maiju tas ir samazinājums par 228 800 tonnām jeb 6%.
Satiksmes ministrs Tālis Linkaits (K) norāda, ka ostu apgrozījuma pieaugumu galvenokārt ir nodrošinājušas tranzīta kravas no Kazahstānas, īpaši akmeņogļu kravas, un arī turpmāk, ņemot vērā ģeopolitisko situāciju, sadarbībai ar Kazahstānu būs būtiska nozīme, lai nodrošinātu Latvijas dzelzceļa sistēmas veiksmīgu darbu. Kopumā kravu apgrozījuma dinamikas virzienu vērtēt varēs gada otrajā pusē, vērojot pret Krieviju un Baltkrieviju noteikto sankciju ietekmi.
Dati liecina, ka sankciju ietekmē jūnijā turpināja samazināties naftas produktu un ķīmisko beramkravu kravu plūsmas.
Pērn Latvijas ostās pārkrāva 41,731 miljonu tonnu kravu, kas bija par 7,2% mazāk nekā 2020. gadā.