![Kāpēc savulaik daudzdzīvokļu namus aplīmēja ar flīzēm: interesants iemesls](https://i.jauns.lv/t/2024/05/28/3073856/660x471.webp?v=1716886446)
Kāpēc savulaik daudzdzīvokļu namus aplīmēja ar flīzēm: interesants iemesls
![](https://i.jauns.lv/t/pt/BzBOdyD87tMfrkDovZMkyEy9G35BbgKiP6dLBIa3/50x50.webp)
Paneļu mājas, kas celtas Padomju Savienības laikā, joprojām ir redzamas lielākajā daļā pilsētu un valstu, kas ietilpa PSRS sastāvā. Var novērot, ka dažreiz uz to fasādēm ir sīkas, baltas flīzes, taču ne visi zina, kāpēc arhitekti nolēmuši tās tur izvietot.
Šāda flīzes mājas apdarei no ārpuses, ko var redzēt arī tagad, modē ienāca 1971. gadā - tieši tad, kā apgalvo daži vēsturnieki, sāka būvēt paneļu mājas, izmantojot oriģinālo apšuvumu. Tas darīts ne tikai vizuālā efekta dēļ - šādas flīzes mazināja betona plākšņu porainību, kā dēļ sēnīte un pelējums vai nu neizplatījās vispār, vai izplatījās lēnāk, nekā tas notiktu bez tās. Turklāt vasaras periodā, kad betona mājas stipri sakarst saules staru ietekmē, flīzes to kavēja, līdz ar to dzīvojamās telpas iekšpusē nebija tik karsts.
Praktisks apsvērums bija arī tas, ka nebija nepieciešams visu laiku mazgāt un krāsot fasādi - flīzes paneļu namos pašas attīra lietus, pašas saulē izžuva. Tāpēc šāda arhitektūras nianse ir stipri samazinājusi cilvēku darba apjomu. Svarīgi ir arī drošības pasākumi, kurus arī celtnieki ņēma vērā - ja pēkšņi flīzes vai t;as gabaliņšpēkšņi atlūst un nokrīt zemē, tad nekādu ļaunumu garāmgājējiem nenodara atšķirībā no lielajām, masīvajām plātnēm, raksta UNIAN.