![Latvijai varētu nākties pārskatīt Ukrainas bēgļu atbalsta plānu](https://i.jauns.lv/t/2022/09/07/2690083/660x471.webp?v=1662555766)
Latvijai varētu nākties pārskatīt Ukrainas bēgļu atbalsta plānu
Ņemot vērā, ka karš Ukrainā drīzumā nebeigsies, Latvijai varētu nākties pārskatīt Ukrainas bēgļu atbalsta plānu, ceturtdien Saeimas Pilsonības, migrācijas un sabiedrības saliedētības komisijas sēdē atzina atbildīgo iestāžu pārstāvji.
Iekšlietu ministrijas parlamentārais sekretārs Mārtiņš Šteins (AP) deputātus informēja, ka Ukrainas bēgļiem izsniegtas 32 580 ilgtermiņa D vīzas un termiņuzturēšanās atļaujas. Personas kods piešķirts 39 431 Ukrainas bēglim.
Līdz šim pagaidu aizsardzība pārtraukta 1472 Ukrainas iedzīvotājiem. Starp galvenajiem iemesliem ir tas, ka persona aizceļojusi uz Ukrainu vai citu valsti un par to informējusi varasiestādes.
Līdz šim ar pašvaldību starpniecību izmitināti 12 389 bēgļi, bet pārējie dzīvesvietu atraduši pie radiem, draugiem, paziņām vai citviet. Šteins informēja, ka lielākajā daļā pašvaldību gultasvietas aizpildītas 100% apmērā, tomēr vēl tiek meklēti risinājumi.
Vienlaikus aktuāla problēma ir bēgļu izmitināšanas nodrošināšana energoresursu izmaksu pieauguma apstākļos.
Pagaidām jauns plāns nav vajadzīgs, bet atbildīgās iestādes strādājot pie tā pārskatīšanas. Tiem bēgļiem, kas Latvijā uzturas ilgtermiņā, šī gada beigās daži pakalpojumi beigsies, tāpēc plāns jāpārskata, lai saprastu, kādu palīdzību sniegt nākamgad, norādīja Šteins.
Labklājības ministrijas pārstāve Diāna Jakaite arī norādīja, ka svarīgi ir turpināt diskusiju par plānu, jo finansējums un plānā ietvertie pasākumi attiecināti vien uz šo gadu, bet nav saskatāms, ka karš ātri beigsies.
"Redzam, ka atbalsts būs jāsniedz nākamgad, un mūsu jomā iekļautie pasākumi visi būtu turpināmi. Ļoti satrauc jautājums par izmitināšanu. Izmitināšanas pakalpojums ir iezīmēts līdz gada beigām, bet pārējie atbalsta pakalpojumi ir bez termiņa, tāpēc diskusijai par to, kā atbalstāma izmitināšana, ir jāturpina," norādīja Jakaite.
Valsts robežsardzes priekšnieks Guntis Pujāts deputātus informēja, ka jūlijā un augustā vidēji 1110 ukraiņu no Krievijas katru dienu ieradās Latvijā, bet pēdējā nedēļā vērojams zināms kritums - vidēji tie ir 750 cilvēki. Līdz šim kopumā izsniegtas vairāk nekā 7000 vīzas, bet vairāk nekā 90% no Krievijas ieradušies ukraiņu dodas tālāk uz citām ES valstīm.
Jau ziņots, ka Ukrainas iedzīvotāji, kuriem ir biometriskās pases un nav nepieciešama ne sociālā palīdzība, ne palīdzība ar izmitināšanu, var uzturēties Latvijā līdz 90 dienām gada laikā, par to neinformējot valsts iestādes.
Valdība jūlija beigās pieņēma grozījumus noteikumos par primāri sniedzamā atbalsta nodrošināšanu Ukrainas iedzīvotājiem, kas paredz Ukrainas bēgļu izmitināšanai līdz 60 dienām segt lielākas izmaksas.
Kopš Krievijas iebrukuma sākuma 24.februārī Ukrainā savas mājas bijuši spiesti pamest miljoniem cilvēku.