![Kā ir patiesībā: uztura speciāliste kliedē mītus par olām un holesterīnu](https://i.jauns.lv/t/2024/02/09/3016257/660x471.webp?v=1707495399)
Kā ir patiesībā: uztura speciāliste kliedē mītus par olām un holesterīnu
Mītam par "sliktu" holesterīnu vēl arvien tic daudz cilvēku. Taču jaunākie pētījumi pierāda - olās esošā holesterīna saistība ar insultu un asinsvadu slimībām nav apstiprinājusies.
Mīts #2: Olas palielina sirds slimību risku
Pētījumi ir parādījuši, ka veseliem cilvēkiem, kuri patērē mērenu olu daudzumu, nav statistiski nozīmīgas saistības starp olu patēriņu un sirds slimību risku.
Agrāk domāja, ka olas kaitē sirds veselībai. Tomēr pētījumi ir parādījuši, ka lielāko daļu holesterīna mūsu organismā ražo aknas – tas nerodas no holesterīna, ko mēs apēdam.
Galvenā kļūda mūsu ēdienkartē, kas veicina holesterīna uzkrāšanos asinsvados, ir mūsu uzturā lielā apjomā esošie piesātinātie tauki un transtauki, nevis holesterīns, ko mēs uzņemam ar uzturu. Savukārt viena liela ola satur maz piesātināto tauku – apmēram 1,5 gramus.
Pierādījumi, ka holesterīna daudzums, ko satur viena ola, ir drošs lielākajai daļai cilvēku, gūti apjomīgos pētījumos, no kuriem daudzi veikti Hārvarda Universitātē.
Zinātnieki jau vairākas desmitgades seko cilvēku ēšanas paradumiem. Hārvarda Universitātes pētījuma dalībnieki regulāri ziņo par to, ko viņi ēd, kā arī tiek mērīti viņu veselības parametri. Šajos pētījumos konstatēts, ka tiem, kas patērē līdz vienai olai dienā, sirdslēkmju, insultu vai citu sirds un asinsvadu slimību biežums nav lielāks.
"Protams, ir ļoti svarīgi, kas ir jūsu šķīvī blakus olām. Piemēram, piesātinātie tauki sviestā, sierā, bekonā, desā, smalkmaizītēs paaugstina holesterīna līmeni asinīs daudz vairāk nekā holesterīns, kp satur ola. Tie var arī palielināt sirds slimību, insulta un citu sirds un asinsvadu slimību risku," atgādina uztura speciāliste.