![Kā ir patiesībā: uztura speciāliste kliedē mītus par olām un holesterīnu](https://i.jauns.lv/t/2024/02/09/3016257/660x471.webp?v=1707495399)
Kā ir patiesībā: uztura speciāliste kliedē mītus par olām un holesterīnu
Mītam par "sliktu" holesterīnu vēl arvien tic daudz cilvēku. Taču jaunākie pētījumi pierāda - olās esošā holesterīna saistība ar insultu un asinsvadu slimībām nav apstiprinājusies.
Mīts #1: Olas ir sliktas veselībai, jo tajās ir daudz holesterīna
Olās ir augsts holesterīna saturs, taču pētījumi ir pierādījuši, ka olu patēriņš neietekmē holesterīna līmeni asinīs.
Kindzule Dunavska atceras, ka agrāk, veidojot ēdienkarti slimnīcas kardioloģijas nodaļas pacientiem, no tās tika izņemtas olas, baidoties no holesterīna. Tagad situācija ir krietni citādāka, jo vairāk saprotam, kas ir holesterīns un kā tas darbojas.
Lielākā daļa cilvēku var baudīt olas mērenā apjomā (apmēram 1–2 dienā) kā daļu no sabalansēta uztura bez nelabvēlīgas ietekmes uz veselību. Olas satur 13 vērtīgas un organismam nepieciešamas uzturvielas, kā arī D vitamīnu un kalciju. Viena liela ola satur arī apmēram 6 gramus olbaltumvielu, un tajā ir tikai 72 kalorijas.
"Ir pierādīts, ka cilvēks nespēj zaudēt svaru un uzturēt normālu ķermeņa masu, ja viņa organismā trūkst D vitamīna un kalcija," saka uztura speciāliste, atgādinot, ka mūsu platuma grādos teju 90% cilvēku ir D vitamīna trūkums. Arī ar kalcija līmeni ir problēma, jo mūsdienās piena produktu patēriņa līmenis ir krietni zemāks nekā agrāk. D vitamīna un kalcija trūkums neļauj uzturēt aktīvu vielmaiņu.