![Apjucis seniors brauc pa apli pretējā virzienā, jo nav ievērojis būtisku norādi](https://i.jauns.lv/t/2023/05/23/2855819/660x471.webp?v=1684834371)
Apjucis seniors brauc pa apli pretējā virzienā, jo nav ievērojis būtisku norādi
Ir atbalstāmi, ka vecāka gada gājuma autovadītāju veselības stāvokli pārbauda biežāk. Tā intervijā portālam Jauns.lv sacīja “Drošas braukšanas skolas” direktors Jānis Vanks, komentējot nākamgad Lietuvā gaidāmās izmaiņas Ceļu satiksmes drošības likumā. Tās paredz: ja autovadītājs nebūs veicis atkārtotas veselības pārbaudes, viņa autovadītāja apliecība tiks anulēta. Lietuvas tiesībsargs lūdzis šos grozījumus pārskatīt, jo ir bažas, ka tie diskriminē gados vecākus autovadītājus, kuriem veselība jāpārbauda biežāk.
Lūgts vērtēt noteikumus, ka vecākiem autovadītājiem biežāk jāpārbauda veselības stāvoklis, speciālists teica: “Te nav runa par nekādu diskrimināciju. Te ir runa par elementāru cilvēku fizisku novecošanu.
Ir normāli, ka laika gaitā veselība pasliktinās
Ir normāli, ka cilvēki vecumdienās paliek ar sliktāku redzi, tostarp perifēro redzi, kas ir ļoti svarīga auto vadīšanā, ar sliktāku reakciju, ja nenotur sevi labā fiziskā formā.
Skaidrs, ka kādam tas notiek straujāk, bet kādam – lēnāk. Tas ir atkarīgs no tā, kā cilvēks seko līdzi savai veselībai. Bet jebkurā gadījumā tas ir normāli.
Seniori iebrauc pretējā joslā vai brauc pa apli pretējā virzienā
Mēs bieži (patiesībā pārāk bieži) esam redzējuši, ka ir seniori, kas palaiž garām kaut kādas situācijas un iebrauc pretējā joslā vai vispār aplī brauc pretējā virzienā. Tās ir absolūtas nejēdzības, kas tiek izdarītas.
Bet ne jau ļaunprātīgi tās izdara. Cilvēki tajā vecumā parasti ir ļoti prātīgi un apzinīgi. Tas notiek tāpēc, ka viņi vienkārši vairs nespēj ievākt informāciju [tik labi, kā to darīja jaunībā un brieduma gados]. Tādi cilvēki ir jāpārbauda.
Diemžēl gadās arī letālas situācijas
Galu galā diemžēl esam arī redzējuši visādas letālas situācijas, kad cilvēkiem pie stūres vienkārši paliek slikti. Viņi var izraisīt avārijas, kurās cilvēki iet bojā.
Tieši tāpēc veselība ir ļoti, ļoti svarīga. Mēs runājam par cilvēkiem, kas noguruši vai alkohola reibumā sēž pie stūres. Es negribētu to pielīdzināt [senioru auto vadīšanai], bet arī veselības stāvoklis kaut kādā ziņā ir viens no iemesliem satiksmes problēmām.
Svarīgi, lai pārbaudi neveiktu sens ģimenes draugs
Galu galā domāju, ka senioru vecumā ir normāli, ka cilvēks pats regulāri pārbauda savu veselību. Tas ir labāk arī pašam cilvēkam. Es tajā visā neko sliktu neredzu.
Vienīgais jārunā par to, cik nopietna veselības pārbaude būs. Vai nebūs tā, ka to veiks jau 30 gadus esošais ģimenes ārsts, kurš [konkrētajam pacientam] jau ir kā ģimenes loceklis vai draugs un kurš parakstīs papīrus [ka seniora veselībā viss ir kārtībā, lai arī, iespējams, tā nav]. Šajā lietā ir jābūt kaut kādai atbildībai, kārtībai.”
Nav jādodas uz slimnīcu, lai pārbaudītu veselību
Kopumā ideja par biežākām veselības pārbaudēm senioriem vērtējama kā normāla. “Netiek jau nekas šausmīgs prasīts. Nav jāguļas slimnīcā uz divām nedēļām, lai pārbaudītu veselību. Ir jāpārbauda elementāras lietas: redze, reakcija u.c. Lai kas tas būtu, tas nav nekas sarežģīts.
Es arī nedomāju, ka tas ļoti sadārdzina procesu. Tas var glābt gan pašu cilvēku, gan citu dzīvības.”
Līdzīgu kārtību atbalstītu arī Latvijā
“Drošas braukšanas skolas” direktors pauda atbalstu tam, ka līdzīgu kārtību ieviestu arī Latvijā.
“Tas jau nav tikai Lietuvā. Tas pasaulē ir daudzās valstīs. Tā ir normāla un pieņemama prakse, kas tiek lietota.”
Arī auto tehniskā apskate mums ir vajadzīga
Viņš norādīja, ka arī jautājumā par autovadītāju veselības pārbaudēm ļoti svarīga ir cilvēku uztvere. “Viss atkarīgs no uztveres. Piemēram, bieži vien dzirdu, ka cilvēki baidās no tehniskās apskates automašīnai. Es jautāju: “Kāpēc tu patiesībā baidies?” Cilvēks to uztver tā, ka aizbrauks [uz tehnisko apskati] un viņu tur izčakarēs.
Bet patiesībā tas ir jāuztver citādāk. Ir jādomā, ka es aizbraukšu uz apskati, speciālists pārbaudīs manu mašīnu un pateiks, ka tā ir tehniskā kārtībā un ka es droši varu braukt.
Šeit ir tieši tas pats. Nav jādomā, ka es tagad esmu vecs un man vajadzēs biežāk pārbaudīties. Regulāras veselības pārbaudes ir normāla lieta, lai pats cilvēks zinātu, kas ar viņu notiek. Tas ir uztveres jautājums,” “Drošas braukšanas skolas” direktors sacīja.
Tiesībsargs norādījis uz iespējamu diskrimināciju
Portāls Jauns.lv jau ziņoja, ka nākamgad Lietuvā stāsies spēkā grozījumi Ceļu satiksmes drošības likumā. Tie paredz: ja autovadītājs nebūs veicis atkārtotas veselības pārbaudes, viņa autovadītāja apliecība tiks anulēta. Lietuvas tiesībsargs lūdzis šos grozījumus pārskatīt, jo ir bažas, ka tie diskriminē gados vecākus autovadītājus.
Saskaņā ar patlaban spēkā esošo likumdošanu personām, kas nav vecākas par 55 gadiem, veselības pārbaude ir jāveic reizi 10 gados, personām vecumā no 56 līdz 69 gadiem - reizi 5 gados, personām no 70 līdz 79 gadiem - reizi 2 gados, bet personām, kas vecākas par 80 gadiem, - reizi 1 gadā.
Vairāk par plānotajām izmaiņām varat izlasīt šeit.