![Kallasa savu virzīšanu NATO ģenerālsekretāra amatam uzskata par mazticamu](https://i.jauns.lv/t/2022/11/08/2735765/660x471.webp?v=1667908934)
Kallasa savu virzīšanu NATO ģenerālsekretāra amatam uzskata par mazticamu
Igaunijas premjerministre Kaja Kallasa iespējamību, ka viņa kļūs par nākamo NATO ģenerālsekretāri, nodēvējusi par "ārkārtīgi mazticamu".
Nedēļas nogalē ASV laikraksts "The New York Times" (NYT) Kallasu minēja starp potenciālajiem NATO ģenerālsekretāra amata kandidātiem, kas varētu kļūt par Jensa Stoltenberga pēcteci pēc viņa amata termiņa beigām nākamā gada rudenī.
Igaunijas salu radiostacijai "Raadio Kadi" Kallasa otrdien sacīja, ka NYT "var rakstīt jebko. Tomēr iespējamība, ka tāds piedāvājums tiks izteikts, ir ļoti niecīga".
"Kad ienācu politikā, kāds man teica, ka nekad nevajag noliegt "brīnumainas spējas", ko kāds tev piedēvē, tādēļ es to nedarīšu. Tomēr patiesībā tas, ka man tiks izteikts tāds piedāvājums, ir ārkārtīgi mazticams," atzina Igaunijas premjerministre.
Jau vēstīts, ka NYT rīcībā esošā informācija liecina, ka nākamā NATO ģenerālsekretāra meklējumi jau ir sākušies, turklāt novērojami centieni alianses vadītāja amatam izraudzīties sievieti. Līdz šim NATO ģenerālsekretāra amatā nekad nav bijusi sieviete.
Pēc ASV amatpersonu teiktā, Vašingtonā par spēcīgu kandidāti tiek uzskatīta Kanādas vicepremjere un finanšu ministre Kristija Frīlenda.
Lielākā daļa Ziemeļatlantijas alianses valstu ir arī Eiropas Savienības (ES) dalībvalstis, tāpēc ES vēlētos, lai aliansi vadītu kādas tā dalībvalsts pārstāve. Starp potenciālajām kandidātēm tiek minētas Kallasa, Slovākijas prezidente Zuzana Čaputova un bijusī Horvātijas prezidente Kolinda Grabara-Kitaroviča, rakstīja NYT. Grabara-Kitaroviča no 2011. līdz 2014.gadam bija NATO ģenerālsekretāra vietniece publiskās diplomātijas jautājumos - šajā amatā pašlaik ir Latvijas pārstāve Baiba Braže.
Savukārt Lielbritānija NATO ģenerālsekretāra postenī vēlētos redzēt savu aizsardzības ministru Benu Vollesu, norādīja avīze.
ASV nemēdz izvirzīt savu kandidātu alianses vadītāja amatam, jo NATO spēku Eiropā pavēlnieks tradicionāli ir amerikāņu ģenerālis.
Stoltenberga amata pilnvaras, sākoties karam Ukrainā, tika pagarinātas par gadu un beigsies nākamā gada septembrī.
Iespējams, ka NATO valstu līderi nolems pagarināt Stoltenberga pilnvaras ģenerālsekretāra amatā vēl par gadu - līdz 2024.gada septembrim, NYT teikusi kāda vārdā neminēta NATO amatpersona.